# Henvendelse om revisjon av forvaltningens håndtering av førerkortforskriften for brukere av medisinsk cannabis

## Sammendrag

Denne henvendelsen dokumenterer at gjeldende førerkortforskrift og Helsedirektoratets veileder for medisinsk cannabis og bilkjøring reiser alvorlige juridiske og faglige spørsmål. Regelverket skaper en praksis der pasienter som bruker uregistrerte cannabisprodukter automatisk mister førerretten, uten individuell vurdering av trafikksikkerhet eller helsemessig risiko. Dette gjelder selv når legemidlene er foreskrevet av spesialisthelsetjenesten, og pasienten er stabil på medisineringen. Problemstillingen er systemisk og representerer en svikt i forvaltningen.

Vi ber Riksrevisjonen om å umiddelbart prioritere denne saken og iverksette de nødvendige tiltakene for å sikre at pasienters rettigheter og behov ivaretas på en forsvarlig og rettssikker måte. Dette er spesielt viktig gitt at reseptforskrivningen av denne legemiddelgruppen er forventet å stige.

Vi ber Riksrevisjonen om å:

1. Undersøke om forskriften og veilederen er i samsvar med forvaltningsloven, utredningsinstruksen og menneskerettighetene.
2. Kreve at Helsedirektoratet dokumenterer og offentliggjør det faglige grunnlaget for regelverket, inkludert risikovurderinger for trafikksikkerhet.
3. Vurdere om dagens praksis er i strid med proporsjonalitet, likebehandling og rettssikkerhet.
4. Anbefale at Helsedirektoratet innfører en ordning for individuell vurdering av pasienter som bruker uregistrerte cannabisprodukter, basert på legeattester og dokumentert stabil behandling.
5. Undersøke om Helsedirektoratet følger egne retningslinjer for åpenhet, begrunnelse og innsyn i saksdokumenter.

Uten en revisjon vil tusenvis av pasienter fortsette å miste jobber, mobilitet og livskvalitet, uten faglig forankring, og tilliten til helseforvaltningen vil bli ytterligere svekket.

## 1. Innledning

På vegne av Interesseorganisasjonen Stopp lidelsen og tusenvis av pasienter som bruker medisinsk cannabis, sender vi dette tipset til Riksrevisjonen. Vi dokumenterer her hvordan gjeldende regelverk og praksis fra Helsedirektoratet fører til systemisk diskriminering, manglende rettssikkerhet og brudd på forvaltningsloven. Vi ber Riksrevisjonen om å iverksette en revisjon for å sikre at regelverket er basert på evidens, individuell vurdering og grunnleggende rettssikkerhetsprinsipper.

Med en forventet økning i forskrivning av medisinsk cannabis de kommende årene, er det avgjørende at regelverket er basert på oppdatert forskning og internasjonale standarder. Norsk praksis står i dag i motsetning til faglige anbefalinger og praksis i naboland, noe som krever umiddelbar oppmerksomhet for å unngå at tusenvis av pasienter blir fratatt grunnleggende rettigheter.

I over ett år har Stopp lidelsen forsøkt å få svar på konkrete spørsmål om regelverket for medisinsk cannabis og førerett. Vår korrespondanse med Helsedirektoratet (se vedlegg 12) viser et mønster av unnvikelse, manglende dokumentasjon og brudd på forvaltningsrettslige prinsipper. Til tross for gjentatte henvendelser, har vi ikke mottatt tilfredsstillende svar eller faglig begrunnelse for regelverket.

Stopp lidelsen har også tatt kontakt med Helse- og Omsorgsdepartementet, Justisdepartementet, Samferdselsdepartementet, Sivilombudsmannen, Statsforvalter, Klageorgan for helsetjenester og Pasient- og brukerombud, og bedt dem se på saken, men ingen av disse instansene har tatt ansvar for å følge opp.

### 1.1 Del av et større problem, utdaterte retningslinjer og fallende tillit

Tilliten til helsevesenet er en fundamental forutsetning for et velfungerende helsesystem. I Norge har helsevesenet tradisjonelt hatt høy tillit blant befolkningen, men nyere undersøkelser viser en nedgang, spesielt knyttet til bekymringer om behandlingskvalitet og utdaterte retningslinjer. Helsedirektoratet har ansvar for å utvikle retningslinjene på oppdrag fra Helse- og omsorgsdepartementet. Utvikling av retningslinjer skal følge internasjonale standarder som fremmer krav om etterrettelighet, systematikk og medvirkning av berørte parter.

En studie fra 2023, publisert i Legetidsskriftet, konkluderer med følgende:

> «flertallet av de nasjonale faglige retningslinjene overholdt i liten grad standarder for troverdige retningslinjer vurdert med skåringsverktøyet NEATS» [^1].

Noe som i etterkant førte til en debatt med flere innlegg i Tidsskriftet [^2] [^3] [^4] [^5]. I innlegg datert 9. oktober 2023 uttrykker Haavardsholm følgende:

> «Helsetjenesten er avhengig av at nasjonale retningslinjer er troverdige, av høy kvalitet og at de formidler beste praksis. Her har Helsedirektoratet en utfordring som må tas tak i, for å sikre at fremtidige retningslinjer utarbeides etter internasjonalt anerkjente standarder og er til å stole på» [^4].

Leger og helsepersonell uttrykker betydelig frustrasjon over utdaterte nasjonale retningslinjer, som de mener hindrer optimal behandling, øker risiko for feilbehandling og svekker pasienttilliten [^5].

Dette sammenfaller med fallende tillit til helsevesenet i befolkningen. En undersøkelse fra 2024 viser at 71 prosent mener regjeringen ikke gjør nok for å møte utfordringene med flere eldre og økende sykdomsbyrde. Andelen har økt 51 prosent fra 2018 [^6].

Å starte med en revisjon av regelverket knyttet til medisinsk cannabis og førerrett, vil dermed kunne skape ringvirkninger ved å bidra til en høyere grad av etterlevelse av standarder.

### 1.2 Hva er medisinsk cannabis og hva sier faggrunnlaget

Innledningsvis er det behov for å presisere hva medisinsk cannabis er og hva i disse medikamentene som kan påvirke kjøreevne. Det finnes i dag tre ulike former for cannabinoidholdige legemidler (for en utdypende oversikt se vedlegg 1):

- Registrerte cannabinoidpreparater i Norge (Sativex og Epidyolex) med henholdsvis 27 mg per ml THC (Sativex) og 0 mg per ml THC (Epidyolex).
- Magistrelt fremstilte preparater (apotekfremstilte) der THC-nivå er ≤ 1 mg per ml THC.
- Ikke-registrerte cannabisbaserte legemidler uten markedsføringstillatelse, med GMP-standard som gjør at vi vet eksakt innhold av virkestoffer. THC-nivå ligger mellom ≤ 1–30 mg/ml THC, avhengig av type olje, og mellom ≤ 10–220 mg THC per gram tørket plantemateriale, avhengig av produktet.

Det er virkestoffet THC i cannabis som kan ha en midlertidig effekt på kjøreevne. CBD kan gi søvnighet, men ingen ruseffekt, uansett dose. Forskning viser at effekten av THC på kjøreevne varierer betydelig mellom individer, og at stabil behandling over tid reduserer risikoen for påvirkning. En eventuell påvirkning er midlertidig, på samme måte som andre sentralstimulerende medikamenter det er lov å kjøre med et gitt antall timer etter inntak. Dette støttes av flere kunnskapsoppsummeringer og ICADTS (International Council on Alcohol, Drugs & Traffic Safety), som anbefaler individuelle vurderinger fremfor kategoriske forbud [^7] [^8] [^9].

I dag vurderes Sativex og Epidyolex individuelt av leger i Norge når det gjelder førerrett. Bruk av alle andre preparater fører til at pasienten mister førerretten, helt uavhengig av innhold av THC og pasientens faktiske funksjon [^10]. Det er mulig å søke Statsforvalter om dispensasjon, men ingen pasienter har til nå fått dispensasjon fra denne regelen, selv om de har nevrologiske tester som viser at kjøreevne ikke er påvirket [^11].

Regelverket i land som Sverige, Tyskland, Storbritannia, Nederland, Canada og Australia opererer med individuelle vurderinger, fremfor kategoriske forbud, som for andre legemidler med en mulig korttidseffekt på kjøreevne.

Retningslinjene i Norge er dermed i utakt med både faggrunnlaget og praktiseringen i våre naboland.

## 2. Systematisk svikt i forvaltningen

### 2.1 Pasienteksempel: Glenn Dahl-saken

Pasienter har mistet jobben på grunn av tap av førerrett, opplevd isolasjon, og fått redusert livskvalitet. Mange er avhengige av medisinsk cannabis for å fungere i hverdagen, og regelverket tvinger dem til å velge mellom helse og mobilitet.

Pasienter med samme diagnose og behandlingsbehov blir behandlet ulikt avhengig av hvilket legemiddel de bruker, uten medisinsk eller trafikkfaglig begrunnelse.

> – Jeg føler at mitt eget hjem har blitt et fengsel, sier Glenn Dahl [^11].

Glenn Dahl, som bruker medisinsk cannabis (Bedrocan) for Crohns sykdom, har gjentatte ganger fått avslag på søknad om dispensasjon fra førerkortforskriftens helsekrav. Avslagene er standardiserte, mangler individuell vurdering og henviser kun til at cannabis ikke er godkjent i Norge – uten å vurdere hans faktiske kjøreevne eller legeattester som bekrefter stabil behandling (se vedlegg 2).

Overlegene som har undersøkt Glenn Dahl, overlege Pål A. Reine ved Drammen sykehus og overlege Helga K. Rustenberg ved avdeling for funksjonsvurdering ved Sunnaas sykehus, skriver følgende (se vedlegg 3):

> «Ved nevrologisk undersøkelse ved lege gjenfinnes det intet direkte kontradiktorisk med tanke på å oppfylle helsekravene.»
>
> «De testene som man kan tenke er mest sensitive for bruk av medisiner/rusmidler viste normale resultater, altså tester for visuell oppmerksomhet, vedvarende oppmerksomhet, årvåkenhet, visuomotorisk [sic] reaksjonsevne.»
>
> «Henvisende instans og pasienten får ta kontakt med fylkeslege for videre vei etter vår vurdering her, hvor han vurderes til å fylle de kognitive kravene med tanke på førerkort.»

Statsforvalteren og Nasjonalt klageorgan for helsetjenesten har imidlertid opprettholdt avslagene, med begrunnelser som:

> «Trafikksikkerheten i samfunnet veier tyngre enn enkeltpersoners behov for førerett» (vedlegg 2, mai 2025).
>
> «En eventuell dispensasjon vil dermed fremstå som å "flytte grensen" i helsekravet» (vedlegg 2, juni 2025).
>
> «Cannabinoid-legemidler som er tatt inn i Norge på registreringsfritak, er uforenlig med føring av enhver type motorvogn» (vedlegg 2, oktober 2025).

Dahls sak illustrerer hvordan regelverket automatisk fratar pasienter førerretten, uten å vurdere individuelle forhold eller faglige attester – i strid med forvaltningsloven § 17 (utrednings- og informasjonsplikt) og EMK artikkel 8 (rett til privatliv).

Denne håndteringen strider også med hva samferdselsminister Jon-Ivar Nygård nylig presiserte knyttet til regler for THC og generelle grenseverdier i trafikken (ikke medisinsk bruk):

> «Reglene gjelder ikke i tilfeller der de faste grensene er overtrådt som følge av inntak av legemidler forskrevet av lege eller tannlege.» [^12]

Et annet eksempel er pasienten Jan Kenneth Kauf, som også har valgt å stå frem offentlig etter at han fikk avslag på rett til å beholde førerkort når han bruker standardisert medisinsk cannabis. Dette til tross for at han har gjennomført tester hos legen som viser at kjøreevne ikke er påvirket 45 minutter etter inntak av medisinen [^13].

### 2.2 Behov for revisjon av retningslinjer

Disse eksemplene er dessverre ikke enestående, og flere i fagmiljøet tar til orde for revidering av regelverket. I brev fra Pål A. Reine (01.10.2021), seksjonsoverlege ved Vestre Viken Smerteklinikk (vedlegg 4), finner vi blant annet følgende innvendinger mot dagens regelverk:

> «Dagens regelverk som ikke skiller mellom bruken av MC og cannabis brukt som rusmiddel synes svært urimelig... …Vi anmoder derfor om at førerkortforskriften revideres…»

Svaret han fikk inneholder følgende innrømmelse, men har fem år senere fortsatt ikke ført til noen ny gjennomgang av regelverket, slik som her loves (vedlegg 5):

> «Vi er enig i at regelverket må være konsekvent og forholdsmessig. Vi vil derfor med bakgrunn i din henvendelse gå i dialog med Statens legemiddelverk for å få oversikt over de uregistrerte legemidlene og vurdere hvilke vilkår som bør stilles ved evt. endring av reglene.»

### 2.3 Manglende faglig grunnlag

Helsedirektoratet har ikke kunnet dokumentere at regelverket er basert på oppdatert forskning eller internasjonale standarder (vedlegg 12). I svar til Interesseorganisasjonen Stopp lidelsen (vedlegg 6 og 7) henviser de til et 190-siders høringsnotat fra 2016 (vedlegg 11). Men dette høringsnotatet omhandler ikke medisinsk cannabis. Regelverket knyttet til medisinsk cannabis ble implementert i veilederen til førerkortforskriften i 2021, 5 år senere. Videre unnlater Helsedirektoratet å fremlegge faggrunnlag, risikovurderinger eller høringer knyttet til endringene i veilederen i 2021. Dette strider mot:

- Forvaltningsloven § 17 (utredningsplikten)
- Offentleglova § 3 (plikt til å opplyse om dokumenter)
- Utredningsinstruksen (krav om utredning, høring og involvering av berørte parter, og krav om dokumentasjon)

I sitt svar bekrefter Helsedirektoratet også at de ikke har noen fagvurderinger ut over høringsrundene knyttet til den nye førerkortforskriften som ble sendt på høring i 2016, med en mindre oppdatering i 2017.

> «Helsedirektoratet har ikke foretatt andre utredninger av regelverket om bruk av cannabis og førerett for føring av motorvogn enn de foran nevnte. Det kan derfor heller ikke gis innsyn i noen andre utredninger.»

I telefonsamtale mellom styreleder i Stopp lidelsen og ansvarlig rådgiver i Helsedirektoratet, desember 2025, forteller vedkommende at regelverket ikke er bygget på faglige vurderinger, men på juridiske definisjoner.

### 2.4 Utilstrekkelige begrunnelser

I høringsuttalelsene til førerkortveilederen av 2016 etterlyses det mer informasjon rundt om kravene er politisk eller faglig begrunnet. I Helsedirektoratets svar fremkommer følgende informasjon (vedlegg 11, høringssammendrag):

På side 164 står følgende:

> «Videre påpekes det at det mangler god vitenskapelig begrunnelse for enkelte av helsekravene og de korresponderende begrunnelsene i høringsnotatet. Det etterlyses forklaring på om kravene er politisk eller faglig motivert, og hvilke begrunnelser som eventuelt er lagt til grunn. Helsekravene i vedlegg 1 er fastsatt etter en vurdering av sammenhengen mellom helsemessige forhold og trafikksikkerhetsrisiko. Det er de helsemessige aspektene som skal vurderes, ikke andre forhold som kriminalpolitiske eller ruspolitiske hensyn. Eventuelle begrensninger i førerett med grunnlag i bestemmelsene i vedlegg 1 skal være så godt medisinskfaglig begrunnet som mulig. Dette er tillagt vesentlig betydning ved utforming av regelverket.»

Men Helsedirektoratet har til nå ikke kunnet svare på hvordan de mener at regelverket rundt medisinsk cannabis og kjøreevne er så godt medisinskfaglig begrunnet som mulig.

På side 165 står også dette:

> «Helsedirektoratet har i sitt nye forslag klarere skilt mellom legal, legeforskrevet bruk av vanedannende legemidler i tråd med behandlende leges anbefalinger på den ene siden, og bruk av legemidler i strid med legens råd på den andre siden.»

Men under dagens regelverk skjer det motsatte. Pasient som bruker medisinsk cannabis, som er forskrevet av lege og med de doser som er forskrevet, defineres likevel etter reglene for rusmisbruk i reglementet. Selv når ruseffekt er en umulig bivirkning. Helsedirektoratet har fortsatt ikke svart på hvordan de mener dette skillet er ivaretatt knyttet til medisinsk cannabis. Spørsmål knyttet til side 164–165 ble sendt til Helsedirektoratet i mail av 13. januar 2026 (se vedlegg 7), men vi har ikke mottatt noe svar på disse per i dag.

En overlege i saken til Glenn Dahl har uttrykt det urimelige i denne situasjonen:

> «Når pasienten bruker cannabis forskrevet av lege uten at dette påvirker kjøreevnen synes det urimelig å forby pasienten å kjøre bil» [^11].

I svar til Sigurd Hortemo i Legemiddelverket skriver Karen A. Vogt fra Helsedirektoratet følgende den 31.01.2022 (vedlegg 8):

> «Bare registrert cannabinoid-legemiddel, dvs. pr. i dag Sativex, kan være forenlig med å føre motorvogn, forutsatt at vilkårene nevnt i veilederen er oppfylt… …Usikkerhet knyttet blant annet til THC-innhold, bruk og kontroll gjør at slike [ikke-registrerte] legemidler ikke anses forenlig med bilkjøring.»

Når vi i over ett år har forsøkt å få innsyn i hvilke konkrete fagvurderinger som ligger bak disse uttalelsene og denne forskjellsbehandlingen, har Helsedirektoratet ikke kunnet fremsette dette. Det er for øvrig et svakt argument, gitt at det ikke er forskjellen på registrerte og uregistrerte preparater som avgjør innvirkning på kjøreevne, men innhold av THC og hvordan hver enkelt pasient reagerer på dette [^9].

Uttalelsene er også i strid med faggrunnlaget når det gjelder usikkerheter rundt innhold av THC. Dette er eksakt oppgitt for alle preparater (vedlegg 1). Det fremsettes også påstander om at doseringen er mer usikker med GMP-standardiserte varianter. Men dette stemmer dårlig med faggrunnlaget, som underbygger at det er fordampning, og ikke munnsprayen Sativex, som har minst variasjon i biotilgjengelighet av THC hos pasienten. Ergo er fordamping mer forutsigbart enn Sativex [^14].

### 2.5 Uenighet blant etatene

I mail av 26.09.2024 finner vi også at etatene er uenige i hvordan regelverket bør håndteres. Her finner vi følgende henstilling til Helsedirektoratet fra Sigurd Hortemo, overlege i Legemiddelverket, knyttet til CBD-dominante varianter av medisinsk cannabis (vedlegg 9):

> «Jeg argumenterte for at pasientens lege (som i DK) bør kunne vurdere kjøreevne på vanlig måte ved bruk av apotekfremstilte legemidler med CBD og helt ubetydelig mengde THC.»

Heller ikke denne henvendelsen har ført til at Helsedirektoratet har gjennomført nødvendige endringer i veileder til førerkort.

### 2.6 Diskriminering og brudd på likebehandlingsprinsippet

Regelverket skiller vilkårlig mellom godkjente og uregistrerte cannabisprodukter, uten medisinsk eller trafikkfaglig begrunnelse. Mens pasienter som bruker Sativex (registrert cannabinoid-legemiddel) kan få dispensasjon, blir pasienter som bruker ikke-registrert medisinsk cannabis (f.eks. Bedrocan) automatisk nektet førerrett – selv om begge produktene har samme virkestoff, standardisert innhold av dette og dokumentert stabil behandling. Dette er i strid med:

- Det ulovfestede forvaltningsrettslige likhetsprinsippet.
- FN-konvensjonen om rettighetene til personer med nedsatt funksjonsevne (CRPD).

### 2.7 Juridiske og faglige utfordringer

**Brudd på forvaltningsrettslige prinsipper:**

- **Saklighetskravet:** Avslag på dispensasjonssøknader er standardiserte og mangler individuell begrunnelse, noe som gjør det umulig for pasienter å forstå og påklage vedtakene.
- **Proporsjonalitetsprinsippet:** Automatisk tap av førerrett er et uforholdsmessig inngrep i pasienters rettigheter, særlig når legemidlene er funksjonsnødvendige og pasienten er vurdert som kjøredyktig av behandlende lege.
- **Innsynsrett:** Pasienter får ikke tilgang til dokumentasjon som ligger til grunn for avslag, noe som hindrer dem i å utøve sine rettigheter (vedlegg 10).

**Manglende overholdelse av utredningsinstruksen:**

Helsedirektoratet har ikke fulgt utredningsinstruksen ved å:

- Unnlate å gjennomføre høringer for vesentlige endringer i veilederen.
- Ikke dokumentere faglige vurderinger eller risikoanalyser for medisinsk cannabis.
- Henvise til «føre-var»-prinsippet uten konkret dokumentasjon, noe som er ulovlig og uproporsjonalt (forvaltningsretten krever at restriktive regler baseres på konkret risikovurdering, ikke mangel på kunnskap).

**Potensielle brudd på menneskerettighetene:**

Dagens praksis reiser spørsmål om overholdelse av:

- EMK artikkel 8 (rett til privatliv og familieliv)
- CRPD (rett til høyest oppnåelige helsestandard og rimelig tilrettelegging)
- Likebehandlingsprinsippet (diskriminering av kronisk syke som er avhengige av medisinsk cannabis)

## 3. Anbefalinger til Riksrevisjonen

Dette er en sak med stor samfunnsmessig betydning, da det berører tusenvis av pasienters rettssikkerhet og livskvalitet. Det påvirker også tilliten til helsevesenet.

Dokumentasjonen viser at dagens regelverk og praksis ikke bare er utdatert, men også strider mot grunnleggende rettssikkerhetsprinsipper og faglige standarder. En revisjon er ikke bare nødvendig for å sikre rettferdig behandling av pasienter, men også for å gjenopprette tilliten til helseforvaltningen.

Vi ber derfor Riksrevisjonen om umiddelbart å prioritere denne saken og iverksette de nødvendige tiltakene for å sikre at pasienters rettigheter og behov ivaretas på en forsvarlig og rettssikker måte.

Vi ber Riksrevisjonen om å:

1. Undersøke om forskriften og veilederen er i samsvar med forvaltningsloven, utredningsinstruksen og menneskerettighetene.
2. Kreve at Helsedirektoratet dokumenterer og offentliggjør det faglige grunnlaget for regelverket, inkludert risikovurderinger for trafikksikkerhet.
3. Vurdere om dagens praksis er i strid med proporsjonalitet, likebehandling og rettssikkerhet.
4. Anbefale at Helsedirektoratet innfører en ordning for individuell vurdering av pasienter som bruker uregistrerte cannabisprodukter, basert på legeattester og dokumentert stabil behandling.
5. Undersøke om Helsedirektoratet følger egne retningslinjer for åpenhet, begrunnelse og innsyn i saksdokumenter.

Med vennlig hilsen,
For Stopp lidelsen
Sofie Haughom
Styreleder

---

Henvendelsen støttes også av følgende pasientforeninger (se neste side).

[^1]: Langeland, E.A., et al., *Følger Helsedirektoratets retningslinjer internasjonale standarder for troverdighet?* Tidsskrift for Den norske legeforening, 2023. 143.

[^2]: Malt, U., *Troverdighet av nasjonale behandlingsretningslinjer.* Tidsskrift for Den norske legeforening, 2023.

[^3]: Müller, C. and A. Stenvold, *Troverdighet av nasjonale retningslinjer.* Tidsskrift for Den norske legeforening, 2023.

[^4]: Haavardsholm, E.A., *Er retningslinjene fra Helsedirektoratet til å stole på?* Tidsskrift for Den norske legeforening, 2023. 143.

[^5]: Helsingen, L.M., et al., *Glansbilder av nasjonale faglige retningslinjer fra Helsedirektoratet.* Tidsskrift for Den norske legeforening, 2024. 144.

[^6]: NTB, *Helsepolitisk barometer: Tilliten til det offentlige helsevesenet har aldri vært lavere.* 2024: Sykepleien.

[^7]: Arkell, T.R., et al., *Effect of Cannabidiol and Δ9-Tetrahydrocannabinol on Driving Performance: A Randomized Clinical Trial.* Jama, 2020. 324(21): p. 2177–2186.

[^8]: Lo, L.A., et al., *Does acute cannabidiol (CBD) use impair performance? A meta-analysis and comparison with placebo and delta-9-tetrahydrocannabinol (THC).* Neuropsychopharmacology, 2024. 49(9): p. 1425–1436.

[^9]: ICADTS. *Medical Cannabis & Novel Psychoactive Substances.* 2020 [cited 2026 13.04.26]; Available from: <https://www.icadtsinternational.com/Fact-Sheets>.

[^10]: Helsedirektoratet. *Førerkortveileder legemidler som kan påvirke kjøreevne.* 2021; Available from: <https://www.helsedirektoratet.no/veiledere/forerkortveileder/midler-som-kan-pavirke-kjoreevnen-35-37#legemidler-som-kan-pavirke-kjoreevnen>.

[^11]: Andersrød, B.V. and A.Y. Meløe. *Nektes å kjøre bil fordi han bruker medisinsk cannabis.* NRK 2025; Available from: <https://www.nrk.no/norge/nektes-a-kjore-bil-fordi-han-bruker-medisinsk-cannabis-1.17210314>.

[^12]: Nygård, J.-I. *Skriftlig spørsmål fra Andreas Sjalg Unneland (SV) til samferdselsministeren.* 2024; Available from: <https://www.stortinget.no/no/Saker-og-publikasjoner/Sporsmal/Skriftlige-sporsmal-og-svar/Skriftlig-sporsmal/?qnid=95447>.

[^13]: Forbregd, G. *Nektes å kjøre bil på medisinsk cannabis: -urettferdig og diskriminerende.* 2022; Available from: <https://www.driva.no/nyheter/n/9zEdyl/nektes-aa-kjoere-paa-medisinsk-cannabis-urettferdig-og-diskriminerende>.

[^14]: Lanz, C., et al., *Medicinal Cannabis: In Vitro Validation of Vaporizers for the Smoke-Free Inhalation of Cannabis.* PLoS One, 2016. 11(1).
